Kursuseprogrammi täitmise juhend

Kursuseprogramm on kontaktõppe vormis pakutava õppeaine eesmärke, õpitulemusi, sisu ja sooritusnõudeid määratlev dokument, milles õppejõud lisaks ainekaardis sisalduvale informatsioonile deklareerib eksamile ja arvestusele pääsemise ja nende sooritamise nõuded ning hindamise põhimõtted, määrab kindlaks seminarivormis toimuva õppetöö ajad teemad ja osalemise nõuded ning kirjeldab põhiteemade kaupa ainekursuse sisu.

Ainekood 	Kursuse nimetus:	
Maht   EAP	Orienteeriv kontakttundide ja iseseisva töö maht:  
Ajaline suhe akadeemilistes tundides, mis väljendab üliõpilase töö mahtu kursusel õppejõu vahetul osalemisel ning iseseisvalt. 	Õppesemester:  S, S1, S2 või K, K1, K2	
Eesmärk:	Kursuse eesmärk on õppejõu taotlus sellest, mida üliõpilane õppeprotsessi käigus saavutab. Kursuse eesmärk lähtub õppija arengu toetamise põhimõttest ning väljendab õppejõu kavatsusi õppija aktiviseerimiseks (nt luua võimalused X teadmiste kujunemiseks – õppija on aktiivne enda teadmiste kujundaja, õppejõud loob ainult võimalused, mitte ei kujunda teadmisi). Eesmärk, nagu ka õpiväljundid näitavad seda, milliste teadmiste, oskuste, suutlikkuse, valmisoleku vms kujunemist õppejõud antud ainekursusega taotlevad. Eesmärgid on üldisemad, iga õpiväljundi kohta ei ole eraldi eesmärki.

Näiteks: 
luua võimalused X teadmiste ja Y oskuste kujunemiseks; luua eeldused X teadmiste ja Y oskuste arenemiseks;
toetada  Z valmisoleku kujunemist.	
Kursuse  lühikirjeldus:
(sh iseseisva töö sisu kirjeldus vastavuses iseseisva töö mahule)	Kursuse lühikirjeldus annab lühiülevaate teemadest, mida nii kontakttundide kui iseseisvatöö käigus käsitletakse. Kursuse lühikirjeldus on sõnastatud nii, et see piiritleb käsitletavad teemad ning võimaldab õppijal muu hulgas aru saada, millised teemad või alateemad jäävad ka käsitlemata. Kursuse lühikirjeldus peab olema kooskõlas eesmärgi ja õpiväljunditega.

Iseseisvatöö lühikirjeldus annab õppijale informatsiooni, milliste teemadega, millises mahus ja vormis peab ta tegelema iseseisvalt. See kirjeldus peab olema kooskõlas punktis „Iseseisva töö nõuded” esitatud informatsiooniga. 	
Õpiväljundid:
	Õpiväljundid väljendavad ootusi õppijale ehk õppija teadmisi, oskusi, suutlikkust, valmisolekut vms õppeprotsessi lõppedes. Õpiväljundeid peaks olema nii palju kui vajalik ja nii vähe kui võimalik (keskmiselt 4-6) ning sõnastamisel on oluline silmas pidada vajadust hinnata kõigi õpiväljundite saavutatuse taset ainekursuse läbimisel. Õpiväljundite sõnastamiseks võib kasutada erinevaid stiile, näiteks: 
Õppija teab/oskab/suudab X ja Y või
Teadmised/oskused/suutlikkus X ja Y valdkonnas või
Õppijal on teadmised/oskused/suutlikkus  X ja Y
Õpiväljundid on õppekavas läbivalt sõnastatud ühes stiilis (stiil on sama õppekava üldiste õpiväljundite, moodulite ning ainete tasandil).
Õpiväljundid on kirjeldatud õppekava läbimiseks vajalikul miinimumtasemel, miinimumi ületavat taset diferentseerib hindamine.
Õpiväljundites kajastuvad ka iseseisva töö kaudu omandatud teadmised, oskused, suutlikkus ning vajadusel ka üldoskused nagu IKT-oskus, keelteoskus, kirjalik ja suuline väljendusoskus, meeskonnatöö oskus, iseseisva töö oskus, eneseanalüüsi oskus, probleemi püstitamise ja lahendamisoskus, kriitilise süsteemse mõtlemise oskus,  analüüsioskus, üldistamisoskus.

Abistavaid tegusõnu õpiväljundite sõnastamiseks:
ÕPPIJA teab, tunneb, oskab, suudab, sobitab, nimetab, identifitseerib, kirjeldab, arutleb, selgitab, toob näiteid, esitab, üldistab, leiab, konstrueerib, kontrollib, osaleb, valmistab ette, lahendab, kasutab, võrdleb, eristab, fokusseerib, illustreerib, toob välja, seostab, kohandab, kategoriseerib, kombineerib, formuleerib, integreerib, modelleerib, planeerib, modifitseerib, järeldab, kritiseerib, kaitseb, interpreteerib, asetab raamidesse, toetab, hindab, väärtustab, mõjutab, muudab, loob.
	
Hindamisvorm:
	Hindamisvormiks on eksam või arvestus. Kõik eksamid sisaldavad TLÜ õppekorralduseeskirja kohaselt kirjalikku osa, välja arvatud juhul kui see on erialaspetsiifikast tulenevalt võimatu. Eksamit hinnatakse diferentseeritult 6-pallise skaala alusel. Arvestust hinnatakse skaalal arvestatud/mittearvestatud. Vastavalt hindamisvormile valib õppejõud hindamismeetodid, millega  hinnatakse õpiväljundite saavutatuse taset. Oluline on, et kõikide kursuseprogrammis nimetatud õpiväljundite saavutatuse tase oleks mõõdetud. Selleks võib kasutada ka kombineeritud meetodeid. Näiteks, teadmisi kontrollitakse kirjaliku lünktestiga, analüüsi ja üldistusoskusi avatud küsimustega või teadmisi kontrollitakse valikvastustega testiga, analüüsi- ja tulemuste esitamise oskust suuliselt. Õpiväljundid ja hindamismeetodid peavad olema kooskõlas (ehk näiteks õpiväljundit: oskab esitleda uurimistulemusi, ei ole võimalik mõõta valikvastustega testiga).
Hindamismeetodid on nt: test (lünktest, valikvastustega test, avatud küsimustega test jms),  essee, kirjalik analüütiline töö teatud teemal (seminaritöö), (praktiliste) ülesannete lahendamine, õpimapi koostamine ja kaitsmine vms.	
Õppejõud:
	Õppejõudude nimekirjas esimene on õppejõud, kes vastutab ainekursuse läbiviimise eest (paneb lõpphinde ja allkirjastab eksamilehe). Talle järgnevad kaas- või külalisõppejõud. Õppejõu nimele lisatakse tema ametikoht (professor, dotsent, lektor, õpetaja) või teaduskraad.	
Ingliskeelne nimetus:	Kursuse nimetus tõlgituna inglise keelde. Ingliskeelse kursuseprogrammi korral on nimetus eesti keeles.
	
Eeldusaine:	Eeldusaine väljendab õppeainete järgnevust õppekavas ja selle sooritamine on üliõpilasele kohustuslik enne käesolevale kursusele registreerimist. 
	
Kohustuslik kirjandus:
	Kohustuslik kirjandus on allikate loetelu, mille iseseisev läbitöötamine kursuse käigus on üliõpilasele kohustuslik. Kohustusliku kirjanduse nimekirja võivad kuuluda ka tervikteose peatükid (kohustuslik kirjandus ei pea koosnema vaid tervikteostest). 
Kohustusliku kirjanduse loetelu on kooskõlas iseseisvatöö mahu ja nõuetega. Real „Iseseisva töö nõuded” on vajadusel informatsioon, kuidas kontrollitakse kohustusliku kirjanduse läbitöötatust. Kohustusliku kirjanduse läbitöötatust võib kontrollida ka eksamil/arvestusel.
Kohustusliku kirjanduse nimekirja koostamisel kontrollib õppejõud materjalide kättesaadavust raamatukogudest ja teistest andmebaasidest. Vajadusel teeb õppejõud kohustusliku kirjanduse hulka kuuluvad materjalid üliõpilastele kättesaadavaks muul viisil (nt e-õppe keskkonna vahendusel, paljundusmaterjal vms)	
Asenduskirjandus:
	Asenduskirjandus on allikate loetelu, mis katab kursuse loengulise osa ning võimaldab üliõpilasel kursuse loengulise osa omandada iseseisvalt. Asenduskirjandus sisaldab materjale, mida õppejõud kasutab kursuse loengulise osa ettevalmistamiseks. Antud loetelu võib sisaldada nii tervikteoseid kui nende üksikuid peatükke või muid erialaspetsiifikast tulenevaid allikaid. Asenduskirjandust ei pea õppejõud üliõpilasele kättesaadavaks tegema. Asenduskirjanduse loetelu kajastab kõiki õppejõu poolt loengus kasutatavaid alusmaterjale, mistõttu on see mahukam võrreldes kohustusliku kirjanduse loeteluga.
	
Õppetöös osalemise ja eksamile/arvestusele pääsemise nõuded	Õppetöös osalemise nõuded kirjeldavad õppejõu(dude) poolt esitatavaid nõudeid kontaktõppes osalemiseks. Kontaktõpe on loeng, seminar, e-kursus, praktikum või muu kursuseprogrammiga sätestatud õppetöö vorm, kus samaaegselt osalevad nii üliõpilane kui õppejõud. Õppetöös osalemise nõuded annavad üliõpilasele infot kohustuslikust kontaktõppes osalemise määrast.
Eksamile/arvestusele pääsemise nõuded kirjeldavad üliõpilase poolt tehtud kontaktõppe või iseseisvatöö vormis ülesandeid, mille positiivne sooritamine on kohustuslik ning eksamile/arvestusele pääsemise eelduseks. Näiteks võib õppejõud teha kohustuslikuks ülesannete lahendamise e-õppe keskkonnas, iseseisva tööna essee kirjutamise ja esitamise kindlaks tähtajaks (konkreetsed nõuded on esitatud iseseisva töö nõudeid kajastavas punktis) vms.	
Iseseisva töö nõuded	Iseseisev töö on üliõpilase töö väljaspool kontaktõppe tunde, mis hõlmab üliõpilase iseseisvat teadmiste omandamist, rakendamist, probleemide käsitlemist, ettekannete ettevalmistamist, erialase lektüüri lugemist, kirjalike tööde (referaat, essee, uurimustöö jm) koostamist jms.
Iseseisev töö moodustab vähemalt poole kursuse mahust. Iseseisva töö ülesanded on kooskõlas iseseisva töö mahu ja aine lühikirjelduse real esitatud teemade ning iseseisvatöö kirjeldusega ning nende positiivne sooritamine võib olla eelduseks eksamile/arvestusele pääsemiseks. 
Iseseisva töö nõuete juures on lisaks informatsioon iseseisva töö kontrollimeetoditest, vajadusel hindamismeetoditest ja -kriteeriumidest ning need on esitatud kõigi iseseisvatöö ülesannete osas.
Kui iseseisva töö ülesanded ei sisalda tööd kohustusliku kirjandusega on siin eraldi informatsioon, kuidas kontrollitakse ja hinnatakse kohustusliku kirjanduse läbitöötatust.	
Eksami hindamiskriteeriumid või arvestuse sooritamiseks vajalik miinimumtase 	Eksami hindamiskriteeriumid kajastavad kursuse lõppedes õppejõu poolt hinnatavaid õpiväljundeid ning nende saavutamise erinevaid tasemeid. Hindamiskriteeriumid on kooskõlas hindamisvormide ja –meetoditega. Hindamiskriteeriumide sõnastus ei ole üks-ühene õpiväljundite sõnastusega, ühe õpiväljundi hindamiseks võib nimetada erinevaid kriteeriume (nt õpiväljund: teema valiku ja probleemipüstitusoskus võib jaguneda probleemi aktuaalsuse, selguse, uurimisküsimuse esitamise kriteeriumiks, vt ka näidet lisast 1).
Arvestuse puhul kirjutatakse lahti miinimumtase lähtuvalt arvestuse sooritamiseks tehtavatest ülesannetest ning kontrollimeetoditest. Arvestuse sooritamiseks tehtavad ülesanded ning selle kontrollimeetodid on kooskõlas kursusel õppejõu poolt taotletavate õpiväljunditega.
Näiteks:
1.kriteerium
A
B
C
D
E
2.kriteerium
A
B
C
D
E
jne	
Täiendav informatsioon kursuse sisu kohta, kursuse jaotumine teemade kaupa sh seminarivormis toimuvate kontakttundide ajad.
.	Kursuse jaotumine teemade kaupa väljendab kalenderplaani, kus vasakus tulbas on kursuse toimumise kuupäev, kellaaeg ja õppejõu nimi juhul, kui kursusel osaleb rohkem kui üks õppejõud. Paremas tulbas on õppevorm ning ainekursuse sisu teemade kaupa. Teemade jaotumine on kirjutatud lahti kõigi kontaktõppe tundide osas eraldi ning on kooskõlas kursuse lühikirjelduses esitatud teemadega. 	

Õppeainet kureeriv üksus:		
Kursuseprogrammi koostaja nimi:		
Allkiri:		
Kuupäev:		

Kursuseprogramm registreeritud akadeemilises üksuses
		
Kuupäev		
Õppeassistendi nimi		
Allkiri		

Lisa 1
Ainekursus: Bakalaureusetöö 

	A	B	C	D	E	
Teema valiku ja probleemipüstitusoskus	
Teema  seotus pea- või kõrvalerialaga	Töö teema on seotud erialaga ning teemavalik näitab kõrget erialast asjatundlikkust	Töö teema on seotud erialaga ning teemavalik näitab väga head erialast asjatundlikkust	Töö teema on seotud erialaga ning teemavalik näitab erialast asjatundlikkust	Töö teema on seotud erialaga, kuid teemavalik näitab kasinat erialast asjatundlikkust	Töö teema on kaudselt seotud erialaga ning teemavalik näitab kasinat erialast asjatundlikkust	
Probleemi aktuaalsus ja probleemipüstituse selgus	Autor on tõestanud probleemi aktuaalsust, originaalsust ning praktilisust. Probleem on põhjendatud, konkreetne, piiritletud, väljendab uudset vaatenurka. 
	Autor on tõestanud probleemi aktuaalsust. Probleem on konkreetne, piiritletud ning sobilik.
	Autor on mõningal määral tõestanud probleemi aktuaalsust, kuid probleemipüstituses on ebaselgust.
Probleem on huvitav, realiseeritav.
	Autor on vähesel määral tõestanud probleemi aktuaalsust. Probleem ning sellele lähenemine on tavapärane, probleemipüstituses on ebaselgust.
	Autor on puudulikult tõestanud probleemi aktuaalsust. Probleem on tavapärane, laialivalguv ja ebaselge.
	
Uurimisküsimus	Uurimisküsimus on põhjalikult välja arendatud uurimisprobleemile vastamiseks.	Uurimisküsimus on välja arendatud uurimisprobleemile vastamiseks.	Uurimisküsimus on piisavalt välja arendatud uurimisprobleemile vastamiseks.	Uurimisküsimus on kasinalt välja arendatud uurimisprobleemile vastamiseks.	Uurimisküsimus ei ole välja arendatud.	
Probleemi, eesmärkide, ülesannete omavaheline kooskõla ning vastavus teemale	Autor on sõnastanud probleemi, eesmärgid ja ülesanded, need on omavahel kooskõlas ning vastavad töö teemale. 	Autor on sõnastanud probleemi, eesmärgi ja ülesanded, mille vahel puudub selge kooskõla, kuid töö probleem, eesmärgid ja ülesanded vastavad otseselt töö teemale.	Autor on sõnastanud probleemi ning eesmärgi või ülesanded, mis on teemaga kooskõlas.	Autor on põgusalt kirjeldanud probleemi, sõnastanud eesmärgi või ülesanded, mis ei ole kooskõlas, kuid on seotud töö teemaga.	Autor on põgusalt kirjeldanud probleemi, sõnastanud eesmärgi või ülesanded, mis ei ole kooskõlas ning on kaudselt seotud töö teemaga.